Újkori magyar történelem (1686-1867)
Tételsor és irodalomjegyzék

A tételsor:
A)	Magyar történelem 1686-1815
1. Függetlenség és centralizáció küzdelme (1703-1723). Rákóczi állama. 
2. Magyarország és Európa politikai viszonyai, 1686-1789. Magyarország a Habsburg Birodalomban.
3. A Magyar Királyság demográfiai képe a török kiűzése után. Telepítések és vándorlás. Magyarország etnikai arányainak átalakulása a 18. század során. A természeti környezet változásai.
4. A társadalmi szerveződés alapegységei: család és háztartás. A társadalom szerkezete: rendiség és vagyoni rétegződés. Az egyházak társadalomszervező szerepe.
5. A 18. század igazgatástörténete. Központi, vármegyei és helyi igazgatás. Kormányzati reformok. Az igazságszolgáltatás szintjei.
6. A mezőgazdaság technikája, szervezeti keretei, mennyiségi és minőségi mutatói. Az 1767-es úrbérrendezés. A földművelő lakosság helyzete az egykorú leírások és a szakirodalom tükrében. Falvak és tanyák.
7. Ipar és kézművesség a 18. században. Városhálózat: királyi és bányavárosok. A polgárság társadalmi helyzete.
8. A Habsburg állami gazdaságpolitika változatai 1686-tól 1790-ig. Külkereskedelem. 
9. Felvilágosult abszolutizmus és felvilágosult rendiség Magyarországon és a Habsburg Birodalomban. A kormányzat társadalompolitikai törekvései
10. A francia forradalom szellemi és politikai hatásai Magyarországon (1790-1795). A magyar nemesi mozgalom és irányzatai. A jakobinus mozgalom.
11. A napóleoni háborúk és Magyarország. A háborús konjunktúra hatása és ennek jelentősége.
12. A barokk és a felvilágosodás hatása a művelődésre Magyarországon. Az iskolaügy.
 
B) Magyar történelem 1815-1867
1. Magyarország a Habsburg Birodalomban. Területi megoszlás, kormányzati és igazgatási rendszer. Rendi dualizmus és abszolutisztikus törekvések. 
2. Vármegyék, kiváltságos kerületek, szabad királyi városok, mezővárosok, uradalmak, falvak igazgatási szervezete. A városállomány jogi és funkcionalista megközelítésben. Regionális eltérések.
3. Magyarország népessége a kortárs leírások és statisztikák alapján. Etnikai, felekezeti megoszlás.
4. A rendi tagoltság és a rendiség felbomlási folyamata. A nemesség társadalmi helyzete.
5. Céhes ipar, ipari vállalkozások. Kereskedelmi és infrastruktúra. Iparosok és kereskedők. A régi városi polgárság és a „vállalkozók előfutárai“. Összetétel és eredet. 
6. A mezőgazdaság átalakulása: földbirtokszerkezet, földhasználat, gazdálkodás. Az úrbéri viszonyok és a  parasztság tagozódása. A jobbágyfelszabadítás és következményei.
7. Eszmei áramlatok, politikai irányzatok és a nyilvánosság változásai a reformkori Magyarországon.
8. Az 1815-1867 közötti korszak művelődéstörténete. Oktatás, sajtó és könyvkultúra, tudományok, színjátszás, zene, építészet és képzőművészet.
9. A polgári átalakulás programjai és legjelentősebb művei. Széchenyi, Wesselényi, Kossuth, Deák tevékenysége. Örökváltság, iparfejlesztés, társadalompolitika, érdekegyesítés.
10. A reformkori országgyűlések kérdései és törvényei. Közjogi, politikai viták és a ttársadalmi átalakulás ügye. Az 1848. évi áprilisi törvények. Az 1848. évi magyar forradalom helye az európai események tükrében.
11. Az önvédelmi háború katonai története.
12. A neoabszolutizmustól a kiegyezésig vezető út szakaszai, valamint bel- és külpolitikai tényezői.

Áttekintő tankönyvek:

Barta János: A tizennyolcadik század története. Bp., 2000.
Gergely András (szerk): 19. századi magyar történelem 1790-1918. Bp., 1998, 9-342. [újabb, kissé  változtatott kiadás: Gergely András (szerk.): Magyarország története a 19. században. Bp., 2003. 11-326.]
Kosáry Domokos: Újjáépítés és polgárosodás 1711-1867. Bp., 1990.

Tankönyvek és átfogó szakirodalom az egyes részkérdésekhez:
Mezey Barna (szerk): Magyar alkotmánytörténet. 2. átdolg. kiad. Bp., 1996. (a korszakba vágó részek)
Kósa László (szerk.): Magyar művelődéstörténet. Bp.1998. 4., 6-7. fejezet megfelelő részei
Domanovszky Sándor (szerk): Magyar művelődéstörténet V. Bp., én.
Kosáry Domokos: Művelődés a XVIII. századi Magyarországon. Bp., 1983.
Gyáni Gábor-Kövér György: Magyarország társadalomtörténete a reformkortól a második világháborúig. Bp., 1998, 13-165 (a Kövér György által írt fejezetek a korszakba és támába vágó részei)
Honvári János (szerk): Magyarország gazdaságtörténete a honfoglalástól a 20. század közepéig. Bp., 1998, 161-313. (a vonatkozó fejezetek: a Kaposi Zoltán és - részben - a Kövér György által írtak)